Pracovní smlouva (další možné obsahové náležitosti)
(podle ustanovení § 34 zákoníku práce)

Zaměstnavatel:	……………
Sídlo/adresa:	……………
IČ:	……………
Zastoupený:	……………
(dále jen „zaměstnavatel“)

a

Pan/paní:	……………
Bytem:	……………
Narozen/a dne:	……………
(dále jen „zaměstnanec“)

uzavírají tuto:

Pracovní smlouvu

I. Základní ustanovení
1.	Sjednaným druhem práce je …………… .
2.	Místem výkonu práce je …………… .
3.	Dnem nástupu do práce bude …………… . V tento den vznikne pracovní poměr.
4.	Místem pravidelného pracoviště pro účely cestovních náhrad je …………… . 
5.	Sjednává se zkušební doba v délce/do …………… .
6.	Zaměstnanec souhlasí s tím, že může být na dobu nezbytné potřeby vyslán zaměstnavatelem na pracovní cestu.

II. Práva a povinnosti smluvních stran
1.	Zaměstnanec je v pracovním poměru povinen:
­	podle pokynů zaměstnavatele vykonávat práci podle pracovní smlouvy,
­	pracovat řádně podle svých sil, znalostí a schopností, plnit pokyny nadřízených a spolupracovat s ostatními zaměstnanci,
­	využívat pracovní dobu a výrobní prostředky zaměstnavatele k vykonávání svěřených prací, plnit kvalitně a včas pracovní úkoly,
­	dodržovat právní a ostatní předpisy vztahující se k jím vykonávané práci,
­	řádně hospodařit s prostředky svěřenými mu zaměstnavatelem a střežit a ochraňovat majetek zaměstnavatele před poškozením, ztrátou, zničením a zneužitím a nejednat v rozporu s oprávněnými zájmy zaměstnavatele,
­	…………… .
2.	Zaměstnavatel je povinen:
­	přidělovat zaměstnanci práci podle pracovní smlouvy a platit mu za ni mzdu/plat,
­	předem zaměstnanci rozvrhovat pracovní dobu do směn,
­	seznámit zaměstnance s právními a ostatními předpisy vztahujícími se k výkonu práce a k zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, které musí zaměstnanec při své práci dodržovat,
­	vytvářet zaměstnanci podmínky pro plnění pracovních úkolů,
­	…………… .

III. Odměňování
1.	Zaměstnanec bude odměňován základní měsíční mzdou ve výši …………… Kč.
2.	Mzda ve výši uvedené v čl. 1 byla sjednána již s přihlédnutím k případné práci přesčas 
2.a.	v rozsahu 150 hodin práce přesčas za kalendářní rok.
2.b.	v rozsahu veškeré práce přesčas, kterou zaměstnanec odpracuje.
3.	V závislosti na kvalitě plnění pracovních úkolů a dosahovaných pracovních výsledcích může zaměstnavatel zaměstnanci přiznat měsíční prémii až do výše …………… % základní měsíční mzdy.
4.	V závislosti na hospodářském výsledku zaměstnavatele a dalších kritériích stanovených vnitřním mzdovým předpisem může zaměstnavatel přiznat zaměstnanci roční prémii až do výše …………… % základní měsíční mzdy. Roční prémie je splatná spolu se mzdou za měsíc …………… .
5.	Zaměstnavatel bude zaměstnanci vyplácet mzdu/plat ve výplatním termínu, který připadne vždy na …………… . den v měsíci, jenž následuje po měsíci, ve kterém právo na mzdu/plat vzniklo.
6.	Mzdu bude zaměstnavatel vyplácet zaměstnanci
6.a.	v pracovní době ve své pokladně.
6.b.	na žádost zaměstnance bezhotovostním převodem na účet č. …………… .

IV. Pracovní doba a dovolená
1.	
1.a.	Stanovená týdenní pracovní doba zaměstnance činí …………… hodin týdně.
1.b.	Sjednává se kratší pracovní doba v rozsahu …………… hodin týdně.
2.	
2.a.	Zaměstnanec pracuje v …………… rozvržení pracovní doby.
2.b.	Zaměstnanec pracuje v režimu konta pracovní doby.
3.	Za splnění zákonem stanovených podmínek bude zaměstnanci vznikat právo na dovolenou v rozsahu …………… týdnů ročně.

V. Závěrečná ustanovení
1.	V záležitostech touto smlouvou neupravených se práva a povinnosti zaměstnance a zaměstnavatele v pracovním poměru budou řídit zákoníkem práce a dalšími právními předpisy.
2.	Tato smlouva byla sepsána ve dvou vyhotoveních, z nichž jedno převzal zaměstnavatel a druhé zaměstnanec.

V	……………
Dne	……………

	Zaměstnavatel	Zaměstnanec

	……………	……………

Komentáře
Obecně:
Kromě podstatných náležitostí může samozřejmě pracovní smlouva obsahovat i řadu dalších ujednání, na nichž se zaměstnavatel a zaměstnanec dohodnou.

Zejména z pohledu zaměstnavatele je ovšem nutné pečlivě zvážit, jaké ujednání přímo do pracovní smlouvy vložit a které oblasti pracovního poměru ponechat pracovní smlouvou neřešené.

K bodu II:
Častým obsahem pracovních smluv jsou body týkající se práv a povinností. V řadě případů se ovšem jedná o práva a povinnosti, které pro zaměstnance a zaměstnavatele předepisuje přímo zákoník práce. Spíše než o sjednávání vzájemných závazků jde tedy o jakési vzájemné informování zaměstnance a zaměstnavatele.

Z pohledu zaměstnavatele se jako vhodnější nástroj k úpravě povinností zaměstnanců jeví pracovní řád, který má hromadně upravit a konkretizovat povinnosti všech zaměstnanců zaměstnavatele.

Pravdou ovšem je, že v pracovním řádu nemůže zaměstnavatel zaměstnanci uložit zcela novou, ze zákona nevyplývající povinnost. Má-li tedy zaměstnavatel zájem na tom, aby zaměstnanec v pracovním poměru plnil také další, zákonem neupravené povinnosti, musí se na jejich plnění se zaměstnancem dohodnout. Pracovní smlouva je pak k takovéto dohodě ideálním nástrojem. Může se jednat například o povinnost zaměstnance dodržovat etický kodex zaměstnavatele, jehož obsahem jsou i povinnosti jdoucí nad rámec zákona. Pracovní smlouva může také zvlášť zdůraznit povinnost mlčenlivosti zaměstnance ve vztahu k informacím různého druhu, s nimiž v pracovním poměru přijde do styku, jakkoli lze tuto povinnost dovodit již z obecné povinnosti zaměstnance nejednat v rozporu s oprávněnými zájmy zaměstnavatele.

K bodu III:
Údaje týkající se odměňování, jako je výše mzdy a jednotlivých mzdových složek (v případě zaměstnavatelů podnikatelské sféry, kteří neodměňují platem), výplatní termín, způsob výplaty mzdy atd., mohou být obsahem mzdového výměru nebo vnitřního mzdového předpisu. Záleží tedy na výsledku dohody smluvních stran, zda tyto údaje vloží přímo do pracovní smlouvy, nebo zůstanou obsahem listin, o jejichž vydání rozhoduje zaměstnavatel jednostranně.

Podle ustanovení § 114 odst. 3 může být výše mzdy sjednána již s přihlédnutím k případné práci přesčas v rozsahu nejvýše 150 hodin práce přesčas v kalendářním roce. S vedoucím zaměstnancem je možné sjednat mzdu s přihlédnutím k veškeré práci přesčas, kterou může zaměstnanec odpracovat.

K bodu IV:
Stejně tak může být v pracovní smlouvě sjednán i způsob rozvržení pracovní doby (rovnoměrné, nerovnoměrné, pružné rozvržení či konto pracovní doby), o kterém jinak jednostranně rozhoduje zaměstnavatel. Zákon nebrání ani tomu, sjednat v pracovní smlouvě konkrétní podobu směn, které bude zaměstnavatel zaměstnanci rozvrhovat. Zaměstnavatel si nicméně při sjednávání těchto bodů musí být vědom, že veškerý obsah pracovní smlouvy může být později změněn jedině na základě souhlasného projevu vůle obou smluvních stran.