Vnitřní mzdový předpis 
(podle ustanovení § 305 zákoníku práce)

Vnitřní předpis zaměstnavatele č. ………,

kterým se vydává vnitřní mzdový předpis
 
Zaměstnavatel:	………………………………....
Sídlo/adresa:	………………………………....
IČ:	………………………………....

I.
Tímto vnitřním mzdovým předpisem se řídí odměňování zaměstnanců v pracovním poměru.

Základní mzdový tarif
II.
Zaměstnancům, se kterými zaměstnavatel nesjednává smluvní mzdu, přísluší za práci základní měsíční mzdový tarif.

III.
Základní mzdový tarif určuje zaměstnavatel podle mzdové tabulky uvedené v příloze tohoto vnitřního mzdového předpisu.

Mzdový výměr
IV.
Zaměstnavatel určí zaměstnancům výši jejich základního mzdového tarifu prostřednictvím vydání mzdového výměru. Mzdový výměr bude zaměstnanci vydán nejpozději v den nástupu do práce.

V.
Případné změny mzdového výměru budou zaměstnanci oznámeny nejpozději v den, kdy změna nabývá účinnost.

VI.
Vydání mzdového výměru i změnu mzdového výměru učiní vždy zaměstnavatel písemně a doručí zaměstnanci příslušnou listinu do vlastních rukou. Mzdový výměr i změna mzdového výměru bude vyhotovena dvojmo. Jedno vyhotovení bude předáno zaměstnanci a druhé zařadí zaměstnavatel do osobního spisu zaměstnance.

Smluvní mzda
VII.
Se zaměstnanci, kteří jsou u zaměstnavatele zařazeni na pozicích:
­	……………………………………………………..,
­	……………………………………………………..,
­	……………………………………………………..,
­	……………………………………………………..,
­	……………………………………………………..,
sjedná zaměstnavatel smluvní mzdu.
Výše smluvní mzdy bude odrážet především kritéria, jako jsou:
­	druh vykonávané práce,
­	složitost, odpovědnost a namáhavost práce,
­	pracovní výkonnost zaměstnance,
­	dosahované pracovní výsledky,
­	vzdělání a kvalifikace,
­	praktické znalosti a dovednosti,
­	zkušenosti,
­	organizační a řídící náročnost.
V souvislosti se sjednáním smluvní mzdy může být se zaměstnanci dohodnuto, že je tato mzda sjednána již s přihlédnutím k případné práci přesčas v rozsahu 150 hodin v kalendářním roce.
S vedoucími zaměstnanci na pozicích:
­	……………………………………………………..,
­	……………………………………………………..,
­	……………………………………………………..,
může být mzda sjednána s přihlédnutím k veškeré případné práci přesčas, kterou tito zaměstnanci odpracují.

Výkonnostní odměna

VIII.
Zaměstnancům může být nad rámec mzdového tarifu nebo smluvní mzdy přiznána měsíční výkonnostní odměna, a to až do výše ……. % mzdového tarifu nebo smluvní mzdy zaměstnance.

IX.
Vznik práva na výkonnostní odměnu se bude odvíjet především od:
­	pracovní výkonnosti,
­	kvalitě plnění pracovních úkolů,
­	dodržování povinností zaměstnance vyplývajících z právních předpisů, vnitřních předpisů a pracovní smlouvy.

X.
Vyhodnocení kritérií uvedených v bodě IX. provede každý měsíc vedoucí zaměstnanec daného zaměstnance, který s výsledky hodnocení seznámí své podřízené zaměstnance.

Roční odměna

XI.
V závislosti na hospodářském výsledku zaměstnavatele může být zaměstnancům přiznána roční odměna ve výši až …… % mzdového tarifu nebo smluvní mzdy zaměstnance.

XII.
Roční odměna je splatná spolu se mzdou za měsíc …………

Příplatky ke mzdě
XIII.
Za práci přesčas přísluší zaměstnancům dosažená mzda a příplatek ve výši …….. % průměrného hodinového výdělku.
Na návrh zaměstnance nebo zaměstnavatele může být na základě odpracování práce přesčas dohodnuto, že bude zaměstnanci místo dosažené mzdy a příplatku poskytnuto za práci přesčas náhradní volno. Za dobu čerpání náhradního volna přísluší zaměstnanci náhrada mzdy ve výši průměrného výdělku.
Dosažená mzda, příplatek ani náhradní volno za práci přesčas nepřísluší zaměstnanci, jehož mzda byla sjednána s přihlédnutím k práci přesčas.

XIV.
Za práci ve svátek přísluší zaměstnancům dosažená mzda a náhradní volno. Za dobu čerpání náhradního volna přísluší zaměstnanci náhrada mzdy ve výši průměrného výdělku.
Na návrh zaměstnance nebo zaměstnavatele může být na základě odpracování práce ve svátek dohodnuto, že bude zaměstnanci místo náhradního volna poskytnut příplatek ve výši …….. % průměrného hodinového výdělku.

XV. 
Za práci v noci přísluší zaměstnancům příplatek ve výši …….. % průměrného hodinového výdělku.

XVI.
Za práci v soboru a v neděli přísluší zaměstnancům příplatek ve výši …….. % průměrného hodinového výdělku.

XVII.
Za dobu práce ve ztíženém pracovním prostředí přísluší zaměstnancům dosažená mzda a příplatek ve výši …….. % průměrného hodinového výdělku.

XVIII.
Příplatky, jakož i ostatní složky platu, přísluší zaměstnancům i za zlomky hodin, které odpracují.

XIX.
V případě, že zaměstnanec vykoná práci v době, za kterou přísluší více příplatků, se jednotlivé příplatky sčítají.

Další peněžitá plnění poskytovaná zaměstnavatelem

XX.
Za dobu pracovní pohotovosti přísluší zaměstnancům odměna ve výši …… % průměrného hodinového výdělku.

XXI.
Při rozvázání pracovního poměru výpovědí ze strany zaměstnavatele danou z některého z důvodů uvedených v ustanovení § 52 písm. a) až c) zákoníku práce nebo dohodou o rozvázání pracovního poměru uzavřenou z týchž důvodů, přísluší zaměstnanci odstupné ve výši 
-	…………………… průměrného výdělku, jestliže jeho pracovní poměr u zaměstnavatele trval méně než 1 rok,
-	…………………… průměrného výdělku, jestliže jeho pracovní poměr u zaměstnavatele trval alespoň 1 rok a méně než 2 roky,
-	…………………… průměrného výdělku, jestliže jeho pracovní poměr u zaměstnavatele trval alespoň 2 roky,

XXII.
Při rozvázání pracovního poměru výpovědí ze strany zaměstnavatele danou z důvodu uvedeného v ustanovení § 52 písm. d) zákoníku práce nebo dohodou o rozvázání pracovního poměru uzavřenou z téhož důvodu, přísluší zaměstnanci odstupné ve výši ……………………………………… průměrného měsíčního výdělku.

Náhrada mzdy
XXII.
V případech stanovených zákoníkem práce bude zaměstnavatel poskytovat zaměstnancům náhradu mzdy ve výši stanovené zákoníkem práce.

 Splatnost a výplata mzdy
XXIV.
Mzda je splatná nejpozději do konce kalendářního měsíce, který následuje po měsíci, ve kterém zaměstnanci vzniklo právo na mzdu.

XXV.
Pravidelným termínem výplaty mzdy je každý ……… den v měsíci.

XXVI.
Zaměstnancům, kteří zaměstnavatele nepožádali o výplatu mzdy bezhotovostním převodem na účet, bude mzda vyplácena v …………………………………………… .

Závěrečná ustanovení
 XXVII.
Změna nebo zrušení tohoto vnitřního předpisu nemá vliv na uspokojení mzdového práva zaměstnance, které mu v době účinnosti tohoto vnitřního předpisu vzniklo.

XXVIII.
Tento vnitřní předpis se vydává na dobu určitou do …………

XXIX.
Tento vnitřní předpis nabývá účinnosti dne ………. 

V	……………….
Dne	……………….

	Zaměstnavatel (statutární orgán)

	………………………………………

Komentáře
Obecně:
Vzor se týká pouze zaměstnavatelů tzv. podnikatelské sféry, tedy zaměstnavatelů, kteří nejsou uvedeni v ustanovení § 109 odst. 3 zákoníku práce a poskytují svým zaměstnancům za vykonanou práci mzdu.

Vnitřní mzdový předpis upravuje mzdová práva zaměstnanců, a proto se jeho vydávání řídí pravidly uvedenými v ustanovení § 305 zákoníku práce.

K bodu I.:
Právo na mzdu vzniká pouze těm zaměstnancům, kteří pro zaměstnavatele vykonávají práci v pracovním poměru. Zaměstnancům pracujícím na základě některé z dohod o pracích konaných mimo pracovní poměr vzniká za práci právo na odměnu z dohody. Na odměnu z dohody se přitom obecná pravidla odměňování platná pro pracovní poměr nevztahují.

Není vyloučeno, aby zaměstnavatel vypracoval zvláštní vnitřní předpis, který se bude týkat právě odměňování zaměstnanců pracujících na základě dohod.

K bodům Základní mzdový tarif, Mzdový výměr a smluvní mzda:
Navržená varianta vnitřního mzdového tarifu vychází z poměrně běžně se uplatňujícího modelu, podle nějž mají někteří zaměstnanci zaměstnavatele sjednanou smluvní mzdu a jiné zaměstnance odměňuje prostřednictvím mzdových tarifů, které zaměstnancům určuje v mzdovém výměru.

Pokud bude zaměstnavatel tento systém odměňování aplikovat, měl by přímo ve vnitřním mzdovém předpisu, resp. v příloze k němu, uvést tabulku mzdových tarifů, podle níž bude zaměstnancům mzdové tarify určovat.

Vnitřní mzdový předpis by dále měl obsahovat určení zaměstnanců, se kterými bude sjednávána smluvní mzda, a uvedení kritérií, které bude výše sjednané smluvní mzdy odrážet. Význam tohoto pravidla spočívá v tom, že se jeho prostřednictvím naplňuje u zaměstnavatele princip rovného odměňování (stejná mzda za stejnou práci).

Přípustné jsou samozřejmě i jiné varianty systému odměňování. Zaměstnavatel může například se všemi zaměstnanci sjednávat smluvní mzdu, nebo naopak všem zaměstnancům určovat mzdu mzdovým výměrem.

K bodům Výkonnostní odměna a Roční odměna:
Chce-li zaměstnavatel poskytovat zaměstnancům vedle základní, tzv. nárokové mzdové složky, ještě další součásti mzdy, měl by ve vnitřním předpisu upravit pravidla, na jejichž základě budou tyto odměny, bonusy či prémie vypláceny.

V prvé řadě by měla být stanovena kritéria, na jejichž splnění je vázán vznik práva na nenárokovou složku, postup při vyhodnocování jejich splnění, atd. Poskytování nenárokových složek musí být u zaměstnavatele transparentní a musí respektovat principy rovného odměňování a zákazu přímé i nepřímé diskriminace. Případné rozdíly ve výši nenárokových mzdových složek musí být tedy odůvodnitelné prostřednictvím objektivních kritérií.

K uvedenému je třeba dodat, že pokud jsou podmínky pro vznik práva na nenárokovou mzdovou složku splněny, stává se původně nenároková složka složkou nárokovou. Zaměstnanci v takovém případě vzniká vymahatelné právo na její vyplacení.

K bodu Příplatky k platu:
Zákoník práce stanoví výše příplatků pouze prostřednictvím zaručeného minima. Zaměstnavatel může výše jednotlivých příplatků nad rámec zákona navýšit.

Není vyloučeno, aby zaměstnavatel ve vnitřním předpisu založil zaměstnancům právo na další typy příplatků, například za směnnost, za dělenou směnu, atd.

K bodu Další peněžitá plnění poskytovaná zaměstnavatelem:
Zákoník práce stanoví výši odměny za pracovní pohotovost jako nejméně 10 % průměrného výdělku zaměstnance. Zaměstnavatel může tuto minimální sazbu odměny za pracovní pohotovost nad rámec zákona navýšit.

Stejně tak i právo na odstupné upravuje zákon jen v minimálním rozsahu. Zaměstnavatel tedy může vnitřním předpisem odstupné navýšit.

K bodu Splatnost a výplata mzdy:
Zaměstnavatel je povinen stanovit den pravidelného termínu výplaty (výplatní termín), který musí být určen tak, aby připadal na některý den v měsíci, který následuje po měsíci, ve kterém vznikne právo na mzdu.

Zaměstnanci, kteří zaměstnavatele nepožádali o převedení mzdy bezhotovostním převodem na účet, mají právo na to, aby jim byla mzda vyplacena na pracovišti a v pracovní době. Zaměstnavatel by pro tyto účely měl ve vnitřním mzdovém předpisu specifikovat místo výplaty mzdy.

K bodu Závěrečná ustanovení:
Vnitřní předpisy o mzdových nebo jiných právech zaměstnanců mají být podle zákoníku práce vydávány zpravidla na dobu určitou. Není ovšem vyloučeno ani vydání vnitřního mzdového předpisu na dobu neurčitou.