Vnitřní platový předpis 
(podle ustanovení § 305 zákoníku práce)

Vnitřní předpis zaměstnavatele č. …………………,

kterým se vydává vnitřní platový předpis
 
Zaměstnavatel:	………………….
Sídlo/adresa:	…………………
IČ:	…………………

I.
Tímto vnitřním platovým předpisem se řídí odměňování zaměstnanců v pracovním poměru.

Platový tarif
II.
Zaměstnavatel určuje zaměstnancům platový tarif stanovený pro platovou třídu a platový stupeň, do kterých je zaměstnanec zařazen. Zaměstnavatel určuje zaměstnancům platové tarify podle platové tabulky č. …………………, obsažené v příloze č. ………………… nařízení vlády č. 341/2017 Sb., o platových poměrech zaměstnanců ve veřejných službách a správě, ve znění pozdějších předpisů.

III.
Zaměstnavatel zařadí zaměstnance do platové třídy podle druhu práce sjednaného v pracovní smlouvě. Rozhodující jsou pro zařazení zaměstnance do platové třídy nejnáročnější práce, které zaměstnanec v rámci svého druhu práce vykonává.

IV.
Při zařazování prací do platových tříd postupuje zaměstnavatel podle nařízení vlády č. 222/2010 Sb., o katalogu prací ve veřejných službách a správě, ve znění pozdějších předpisů.

V.
Zaměstnavatel zařadí zaměstnance do platového stupně podle doby započitatelné praxe. Při zohledňování započitatelné praxe a zařazování zaměstnanců do platových stupňů bude zaměstnavatel postupovat podle ustanovení § 4 nařízení vlády č. 341/2017 Sb.

Platový výměr
VI.
Zaměstnavatel určí zaměstnancům výši jejich platového tarifu prostřednictvím vydání platového výměru. Platový výměr bude zaměstnanci vydán nejpozději v den nástupu do práce.

VII.
Případné změny platového výměru budou zaměstnanci oznámeny nejpozději v den, kdy změna nabývá účinnosti. Součástí změny platového výměru bude vždy písemné odůvodnění změny skutečností uvedených v platovém výměru.

VIII.
Vydání platového výměru i změnu platového výměru učiní zaměstnavatel vždy písemně a doručí zaměstnanci příslušnou listinu do vlastních rukou. Platový výměr i změna platového výměru budou vyhotoveny dvojmo. Jedno vyhotovení bude předáno zaměstnanci a druhé zařadí zaměstnavatel do osobního spisu zaměstnance.

Osobní ohodnocení a odměny

IX.
Zaměstnavatel může zaměstnancům, kteří dlouhodobě dosahují velmi dobrých pracovních výsledků nebo plní větší rozsah pracovních úkolů než ostatní zaměstnanci, přiznat osobní příplatek až do výše 50 % platového tarifu nejvyššího platového stupně v platové třídě, do které je zaměstnanec zařazen.

X.
Zaměstnanci, který je vynikajícím, všeobecně uznávaným odborníkem a vykonává práce zařazené do 10. až 16. platové třídy, může zaměstnavatel přiznat osobní příplatek až do výše 100 % platového tarifu nejvyššího platového stupně v platové třídě, do které je zaměstnanec zařazen.

XI.
Změna ve výši osobního příplatku může být zaměstnavatelem provedena jen na základě změny dosahovaných pracovních výsledků, kvality plnění pracovních úkolů nebo rozsahu pracovních úkolů.

XII.
Za úspěšné splnění mimořádného nebo zvlášť významného pracovního úkolu může zaměstnavatel poskytnout zaměstnanci odměnu.

Příplatky k platu
XIII.
Vedoucím zaměstnancům na jednotlivých stupních řízení poskytuje zaměstnavatel příplatek za vedení. Výše příplatku za vedení na stupních řízení uvedených v ustanovení § 124 odst. 3 zákoníku práce činí:
na 1. stupni řízení ………………… % platového tarifu vedoucího zaměstnance,
na 2. stupni řízení ………………… % platového tarifu vedoucího zaměstnance,
na 3. stupni řízení ………………… % platového tarifu vedoucího zaměstnance,
na 4. stupni řízení ………………… % platového tarifu vedoucího zaměstnance.

XIV.
Za práci přesčas přísluší zaměstnancům dosažený plat a příplatek ve výši 25 % průměrného hodinového výdělku nebo ve výši 50 % průměrného hodinového výdělku, jde-li o dny nepřetržitého odpočinku v týdnu.
Na návrh zaměstnance nebo zaměstnavatele může být na základě odpracování práce přesčas dohodnuto, že bude zaměstnanci místo dosaženého platu a příplatku poskytnuto za práci přesčas náhradní volno. Za dobu náhradního volna se zaměstnancům plat nekrátí.

XV.
Za práci ve svátek přísluší zaměstnancům dosažený plat a náhradní volno, za které se plat nekrátí.
Na návrh zaměstnance nebo zaměstnavatele může být na základě odpracování práce ve svátek dohodnuto, že bude zaměstnanci místo náhradního volna poskytnut příplatek ve výši průměrného hodinového výdělku.

XVI. 
Ostatní příplatky přísluší zaměstnancům ve výši stanovené zákoníkem práce.

XVII.
Příplatky, jakož i ostatní složky platu, přísluší zaměstnancům i za zlomky hodin, které odpracují.

XVIII.
V případě, že zaměstnanec vykoná práci v době, za kterou přísluší více příplatků, se jednotlivé příplatky sčítají.

Další peněžitá plnění poskytovaná zaměstnavatelem

XIX.
Za dobu pracovní pohotovosti přísluší zaměstnancům odměna ve výši ………………… % průměrného hodinového výdělku.

XX.
Při rozvázání pracovního poměru výpovědí ze strany zaměstnavatele danou z některého z důvodů uvedených v ustanovení § 52 písm. a) až c) zákoníku práce nebo dohodou o rozvázání pracovního poměru uzavřenou z týchž důvodů přísluší zaměstnanci odstupné ve výši ………………… průměrného měsíčního výdělku.

XXI.
Při rozvázání pracovního poměru výpovědí ze strany zaměstnavatele danou z důvodu uvedeného v ustanovení § 52 písm. d) zákoníku práce nebo dohodou o rozvázání pracovního poměru uzavřenou z téhož důvodu přísluší zaměstnanci odstupné ve výši ………………… průměrného měsíčního výdělku.

Náhrada platu
XXII.
V případech stanovených zákoníkem práce bude zaměstnavatel poskytovat zaměstnancům náhradu platu ve výši stanovené zákoníkem práce.

Splatnost a výplata platu
XXIII.
Plat je splatný nejpozději do konce kalendářního měsíce, který následuje po měsíci, v němž zaměstnanci vzniklo právo na plat.

XXIV.
Pravidelným termínem výplaty platu je každý ………………… den v měsíci.

XXV.
Zaměstnancům, kteří zaměstnavatele nepožádali o výplatu platu bezhotovostním převodem na účet, bude plat vyplácen v ………………… .

Závěrečná ustanovení
 XXVI.
Změna nebo zrušení tohoto vnitřního předpisu nemá vliv na uspokojení platového práva zaměstnance, které mu v době účinnosti tohoto vnitřního předpisu vzniklo.

XXVII.
Tento vnitřní předpis se vydává na dobu určitou do ………………… .

XXVIII.
Tento vnitřní předpis nabývá účinnosti dne ………………… . 

V	…………………
Dne	…………………

	Zaměstnavatel (statutární orgán)

	…………………

Komentáře
Obecně:
Vzor se týká pouze zaměstnavatelů tzv. nepodnikatelské sféry, tedy zaměstnavatelů uvedených v ustanovení § 109 odst. 3 zákoníku práce, kteří poskytují svým zaměstnancům za vykonanou práci plat.

Odměňování u zaměstnavatelů nepodnikatelské sféry se řídí především zákoníkem práce a prováděcím nařízením vlády. Určitá bližší pravidla může ovšem u zaměstnavatele specifikovat i kolektivní smlouva nebo vnitřní předpis.

Vnitřní platový předpis upravuje platová práva zaměstnanců, a proto se jeho vydávání řídí pravidly uvedenými v ustanovení § 305 zákoníku práce.

K bodu I.:
Právo na plat vzniká pouze těm zaměstnancům, kteří pro zaměstnavatele uvedeného v § 109 odst. 3 zákoníku práce vykonávají práci v pracovním poměru. Zaměstnancům pracujícím na základě některé z dohod o pracích konaných mimo pracovní poměr vzniká za práci právo na odměnu z dohody. Na odměnu z dohody se přitom obecná pravidla odměňování platná pro pracovní poměr nevztahují.

Není vyloučeno, aby zaměstnavatel vypracoval zvláštní vnitřní předpis, který se bude týkat právě odměňování zaměstnanců pracujících na základě dohod.

K bodu Platový tarif:
Navržená varianta vnitřního platového tarifu vychází z předpokladu, že bude zaměstnavatel při odměňování zaměstnanců striktně vycházet z pravidel předepsaných nařízením vlády č. 341/2017 Sb. týkajících se zohledňování započitatelné praxe a zařazování zaměstnanců do platových stupňů. S ohledem na tzv. pásmové odměňování může ovšem zaměstnavatel při odměňování zaměstnanců postupovat i jinak. To neplatí pouze pro pedagogické pracovníky.

K bodu Příplatky k platu:
Zákoník práce stanoví v § 124 odst. 3 výši příplatku za vedení prostřednictvím rozpětí, které je předepsáno pro jednotlivé stupně řízení. Zaměstnavatel může ve vnitřním předpise stanovit pro jednotlivé stupně řízení výši příplatku pevně, případně si zákonem stanovené rozpětí přizpůsobit.

K bodu Další peněžitá plnění poskytovaná zaměstnavatelem:
Zákoník práce stanoví výši odměny za pracovní pohotovost jako nejméně 10 % průměrného výdělku zaměstnance. Zaměstnavatel může tuto minimální sazbu odměny za pracovní pohotovost nad rámec zákona navýšit.

Stejně tak i právo na odstupné upravuje zákon jen v minimálním rozsahu. Zaměstnavatel tedy může vnitřním předpisem odstupné navýšit. Může přitom postupovat i tak, že výši odstupného odstupňuje v závislosti na délce předchozího trvání pracovního poměru zaměstnance.

K bodu Splatnost a výplata platu:
Zaměstnavatel je povinen stanovit den pravidelného termínu výplaty (výplatní termín), který musí být určen tak, aby připadal na některý den v měsíci, jenž následuje po měsíci, ve kterém vznikne právo na plat.

Zaměstnanci, kteří zaměstnavatele nepožádali o převedení platu bezhotovostním převodem na účet, mají právo na to, aby jim byl plat vyplacen na pracovišti a v pracovní době. Zaměstnavatel by pro tyto účely měl ve vnitřním platovém předpise specifikovat místo výplaty platu.

K bodu Závěrečná ustanovení
Vnitřní předpisy o platových nebo jiných právech zaměstnanců mají být podle zákoníku práce vydávány zpravidla na dobu určitou. Není ovšem vyloučeno ani vydání vnitřního platového předpisu na dobu neurčitou.